Tämä kirjoituksen aihe syntyi, kun julkisuudessa on puhuttu, että myös sähkönmyyjän pitäisi kantaa enemmän vastuuta pörssisähkön hinnanmuutoksista [1]. Asioita voisi ehdottomasti kehittää parempaan suuntaan, jolloin mm. kulutusjoustoihin voisi paremmin varautua.
Marginaali
Sähköyhtiöt ovat kilvan nostaneet pörssisähkön marginaaleja ja kuukausimaksuja ylöspäin, syynä muka hankintakustannusten kasvaminen. Palkkakustannukset ovat varmasti hieman nousseet, mutta tuskin sähkön hankkiminen itsessään kalliimmaksi on muuttunut tai työllistä aiempaa enempää, sehän on sähköyhtiön leipätyötä (etenkin niiden, joilla ei ole omaa tuotantoa).
Luulen, että todellinen syy on pienempi kate verrattuna kiinteisiin sopimuksiin. Sekä se tosiasia, että nykyisin noin 30% asiakkaista on pörssisähkön piirissä, aiemmin määrän ollessa vain noin 10% [2].
Tätä juttua kirjoittaessani huomasin, että Fortum on kaikessa hiljaisuudessa nostanut marginaalin 0,45c/kWh => 0,59c/kWh (varmasti sähkölaskussa on ollut tiedotus asiasta, mutta kun menevät suoramaksuna, niin harvemmin laskuja tulee syynättyä tarkasti läpi). Hintojen nousu on ollut rajua, kun vielä vuoden 2022 lopussa marginaali oli vain 0,30c/kWh. Tuskinpa kustannukset ovat kaksinkertaistuneet…
Hintariski
Pörssisähkössä sähkön hintavaihtelusta syntyvän riskin kantaa kuluttaja, kiinteissä sopimuksissa myyjä. Pörssisähkön myyminen on kaikilla sähköhinnoilla kannattavaa bisnestä myyjälle, sillä myyjä kerää myydyn sähkön päältä marginaalin suuruisen voiton ilman riskiä. Ainoaksi riskiksi jää käytännössä luottotappiot, eli maksamattomat laskut. Ostajan riskin ja myyjän riskin puutteen takia marginaalit ovat olleet pieniä, ainoa hyöty ostajalle on ollut toivo halvemmasta sähköstä.
Kiinteässä sopimuksessa hinnanerotuksen maksaa myyjä, tosin kiinteissä sopimuksissa sähkö on ostettu jopa vuosi etukäteen, eli pörssisähkön tämänhetkinen hinta ei suoraan kerro aiheutuuko myyjälle tappiota vai ei. Tappion ratkaisee se, paljon kiinteän sopimuksen käyttäjät käyttävät enemmän sähköä kuin mitä myyjä on ostanut ennakkoon. Puuttuvan sähkön ostaminen tuntimarkkinoilta voi olla todella kallista.
Pörssisähköasiakkaat joustavat paljon kulutuksessa korkeilla sähkönhinnoilla. Koska sähkön hinta on ennakolta lyöty lukkoon, ei kulutusjousto vaikuta toteutuvaan sähkönhintaan jälkipainotteisesti. Nähdäkseni kulutusjoustosta hyötyy ainoastaan tuntimarkkinoilta ostava sähköyhtiö, koska alentunut kulutus vähentää kalliimpien tuotantomuotojen käyttämistä ja edelleen alentaen ostettavan sähkön hintaa tuntimarkkinoilta. Tämä ei tarkoita, että yhtiö tekisi tällä hyödyllä voittoa, hyöty on todennäköisimmin pienempi tappio.
Pörssisähkön hintariskiin voi varautua hankkimalla hintakaton, mutta hinta pitää tyypillisesti kiinnittää kuukausittain (raja päivittyy kuukausittain) ja tästä ilosta pitää maksaa vielä erillinen kuukausimaksu, kiinnitit hinnan tai et. Jos joku kokee pörssisähkön vaivalloiseksi, niin minä koen tämän hintakiinnityksen vaivalloiseksi, siitä huolimatta vaikka se tarvitsee tehdä vain kerran kuussa. Samalla vaivalla voisi ottaa kiinteän sähkösopimuksen vuodeksi tai kahdeksi ja olla täysin huoletta. Kiinteän sopimuksen hinta on tällä hetkellä noin 9 snt/kWh.
Ennustettavuuden puuttuminen
Minua ei haittaa, mikäli sähkö on tunnin tai kaksi todella kallista, eikä edes se, jos hinta on koko päivän kallista. Suurin ongelma onkin tietämättömyys tulevasta. Sähkön futuurihintoja voi katsella ja saada jonkinlaisen käsityksen tulevasta, mutta varmaa on vain klo 14:15 julkaistu sähkönhinta seuraavalle vuorokaudelle.
Sähkönkäyttöä olisi helpompaa suunnitella, mikäli vuorokauden sijaan tietäisi varmuudella ainakin kahden vuorokauden hinnan etukäteen. Näin esimerkiksi aamulla voisi päättää, meneekö illalla saunaan, vai siirtääkö saunomisen seuraavalle päivälle. Alla kuvasarja pörssisähkön menneestä ja tulevasta hinnasta.
![](https://vahamartti.fi/blog/wp-content/uploads/2024/08/screenshot_20240817_1313453545900050881002717-1024x867.jpg)
![](https://vahamartti.fi/blog/wp-content/uploads/2024/08/screenshot_20240817_1315346992137300750616088-1024x871.jpg)
![](https://vahamartti.fi/blog/wp-content/uploads/2024/08/screenshot_20240817_1314063575070447329437582-814x1024.jpg)
![](https://vahamartti.fi/blog/wp-content/uploads/2024/08/screenshot_20240817_143025360846699765247338-1024x887.jpg)
Koska kyse on pörssisähköstä, hinta on kaikille sama – ainoa ero syntyy marginaalista. Samaisesta syystä johtuen, voit seurata minkä tahansa yhtiön pörssisähkö uutisointia. Vaikka ylihuomisen sähkönhintaa ei tiedäkään, niin ainakin Väre on alkanut julkaisemaan sähkön hintaennustetta. Vaikka ennuste ei ole tae tulevasta, voi tämän avulla halutessaan yrittää suunnitella tulevaa sähkönkäyttöä, mikäli tämän vaivan haluaa nähdä. Tähän en ole ryhtynyt, vaan minulle on riittänyt seuraavan päivän sähkönhinnat silloin, kun se on julkaistu.
Dynaaminen kuormitus
Monessa mittarissa on tariffiohjaus, jota käytetään yleensä kuorman kytkemiseksi päälle halvemman yösähkön ajaksi. Pörssisähkö ja miksei muissakin sopimustyypeissä tätä voisi käyttää kääntäen, kuormituksen vähentämiseksi korkean sähkönhinnan tai sähköpulan aikana. Sähköyhtiö voisi antaa alennusta kuukausimaksusta niissä tapauksissa, jossa se saisi pudottaa väliaikaisesti lämmityksen pois päältä kulutuksen rajoittamiseksi.
Tällä voitaisiin pienentää sähkön huippuhintoja, sekä estää mahdolliset kiertävät sähkökatkokset sähköpulan aikana. Mikäli tallainen joskus tuleekin, niin se tullaan aika varmasti pilaamaan lisämaksulla – verukkeella, että säästät automaattisella tehosäädöllä (joka sinänsä on täysin totta, mutta todellinen hyötyjä on sähkön myyjä, kun heidän ei tarvitse ostaa tuntimarkkinoilta kallista sähköä).
Edelleen pörssisähköä
Olen käyttänyt pörssisähköä taas kohta 2 vuotta, ja olen ollut valintaan tyytyväinen. Edelliset huomiot ovat havaitsemiani epäkohtia, ja joihin puuttuminen voisi helpottaa omaa arkea. Ei sillä, että arki vaikeaa nytkään olisi, mutta esimerkiksi vuorokautta pidempi tieto tulevasta sähkönhinnasta, sekä sähkön hintaennusteet olisivat hyvä lisä sellaisille, jotka päivittäin seuraavat hintoja.
Ja niin, pyykinpesukoneen ja tiskikoneen pyrin ohjelmoimaan edullisimmelle tunneille, tämä ei kuitenkaan tarkoita, että sähkön pitäisi olla silloin ilmaista. Pyykit ja tiskit on pestävä silloin kuin tarve on.
Lähteet:
Hienoa analysointia!
Kun aina joka paikassa hehkutetaan että pörssisähkön keskiarvohinta on pieni, niin mielestäni se ei ole pieni minun käyttöprofiililla. Saan itse paneleeista sähkön silloin kun se ei maksa mitään, mutta juuri kylmään aikaan kun se maksaa paljon joten omaan käyttöön painotettu keskiarvo on hihasta vedettynä varmaan yli 30c. Pahimmat päivät juuri sen euron ja siihen ei auta että kesällä sähkö ei maksa mitään, kun en sitä silloin osta.
Oletko laskenut paljonko sinun toteutunut keskiarvo on vaikka marras-maaliskuun välillä?
Koska olen taloyhtiön kaukolämpöasiakas (sekin on muuten todella kallista täällä Lahdessa, keskimäärin 11,6 snt/kWh vuonna 2023), niin tämä näkyy luonnollisesti sähkölaskussa käänteisesti.
Olen laskeskellut kuukausitasolla, sekä vuositasolla… ja koska kaikki data on tallessa, niin laskin myös pyytämällesi aikavälille. Pelkän energian hinta (+ kuukausimaksut) aikavälille marraskuu 23 – maaliskuu 24 oli 9,2 snt/kWh. Kulutusta oli 1776,53kWh, ja lasku tältä ajalta 164,67e. Kun mukaan ottaa vielä siirron ja sen kuukausimaksut (yht. 305,69e), nousee keskimääräinen hinta 17,2 snt/kWh:iin.
Tilanne oli ihan toinen marraskuu 22 – maaliskuu 23, jolloin kulutusta oli 1527,39kWh ja lasku 406,26e. Keskihinta siirron kanssa 26,6 snt/kWh.
Kannattaa lukaista myös tämä kirjoittamani juttu: https://vahamartti.fi/blog/?p=4998
Mikäli olet kiinteän sähkön asiakas, niin voit virtanen.ai -palvelulla helposti tarkistaa, miten sähkölaskusi olisi käynyt pörssisähköllä. Toki joudut hieman näkemään vaivaa datan hakemiseksi ja syöttämiseksi palveluun.
Keskiarvo virtasen mukaan 15,05c ja joulukuussa 30,98c. Että niin halpaa pörssiä =)
Näin se on, kulutusprofiili ratkaisee. Toki jos sähköä on käyttänyt kiinteällä sopimuksella, niin silloin sähköä on käyttänyt milloin sattuu. Lisäksi suorasähkölämmitys näyttelee merkittävää osaa, jolloin kulutusprofiililla ei ole niin suurta merkitystä.